Министарка рударства и енергетике у Влади Републике Србије Дубравка Ђедовић Хандановић разговарала је данас са представницима компаније „Siemens Energy Serbia” и „Електропривреде Србије А.Д.” о напретку реализације пројекта ветропарка Костолац.
Било да имате питање, коментар, сугестију или било какав проблем који је у оквиру надлежности Владе, пошаљите нам своју поруку и потрудићемо се да вам одговоримо у најкраћем року. Уколико ваш проблем излази из оквира наших овлашћења, проследићемо поруку надлежној институцији.
Министарка рударства и енергетике у Влади Републике Србије Дубравка Ђедовић Хандановић разговарала је данас са представницима компаније „Siemens Energy Serbia” и „Електропривреде Србије А.Д.” о напретку реализације пројекта ветропарка Костолац.
Ђедовић Хандановић је том приликом нагласила да је неопходно пратити утврђену динамику како би се у складу са роковима овај ветропарк изградио и био повезан на мрежу што пре, додавши да су у току припремни радови, док се постављање ветрогенератора очекује током лета.
Према њеним речима, ветропарк ће имати 20 ветротурбина, које ће снабдевати електричном енергијом око 30.000 домаћинстава и биће први производни капацитет Електропривреде Србије из обновљивих извора енергије, што ће енергетском систему обезбедити нових 66 МW зелене енергије.
Министарка је указала на то да се Србија налази у процесу енергетске транзиције и да је у стратешким документима утврдила да ће до 2030. године добијати 45 одсто електричне енергије из обновљивих извора енергије.
Србија има изузетан соларни и ветропотенцијал, што треба искористити на најбољи могући начин у енергетској транзицији, рекла је она и напоменула да се инвестицијама у обновљиве изворе енергије омогућава више зелених мегавата и смањује зависност од фосилних горива.
До краја деценије, инвестицијама јавног и приватног сектора, план нам је да обезбедимо укупно 3,4 GW зелене енергије и веома је важно да ЕПС настави да буде део овог процеса, рекла је Ђедовић Хандановић.
Изградња ветропарка Костолац финансира се средствима Инвестиционог оквира за Западни Балкан ЕУ од 30 милиона евра и бесповратним средствима и кредитом KfW-а од 81,8 милиона евра, док Влада Србије, односно ЕПС, доприноси са 32,2 милиона евра.
Аутор фотографија: Емилија Јовановић