Жигманов је тим поводом пожелео да наставе успешно да раде на очувању националног идентитета Украјинаца у нашој земљи.
Дан украјинске националне заједнице успостављен је као празник на дан када је 2003. године у Кули одржана Електорска скупштина Националног савета украјинске националне мањине у Србији.
Тога дана, ова национална заједница добила је самоуправно тело које заступа њене националне интересе у области образовања, културног стваралаштва, информисања и службене употребе језика и писма.
На овај дан Украјинци славе своју културу, језик, песму, игру и своје порекло, показују да су спремни да чувају своју културну баштину и да су поносни на свој идентитет.
На основу пописа из 2022. године, у Србији живи 3.969 припадника украјинске националне мањине. Они претежно живе на територији АП Војводина, у општинама Кула, Врбас и Инђија, те Новом Саду и Сремској Митровици.
Украјинска заједница своју културу чува и развија у шест културно уметничких и просветних друштава. Заинтересована деца, факултативно похађају наставу украјинског језика са елементима националне културе у основним школама у пет средина са највише припадника ове заједнице.
Уз финансијску подршку Владе Војводине, на украјинском језику излазе месечни лист „Ридне Слово“ и дечји часопис „Соловејко“.
Радио-програме на украјинском језику емитују регионалне радио-станице у градовима Врбас, Кула и Инђија. Украјинска редакција РТВ емитује две емисије на украјинском језику сваке недеље, а у оквиру радио-програма, садржаји на украјинском језику емитују се свакодневно, са додатним седмичним емисијама.
Кроз политику афирмације вредности мултикултурализма, власти у Србији и АП Војводини наставиће посвећено да раде на обезбеђивању свих предуслова за успешно развијање националних институција и перспектива припадника украјинске националне заједнице, као и других националних заједница у нашој земљи, наводи се у саопштењу Министарства за људска и мањинска права и друштвени дијалог.