Вукосављевић је том приликом подсетио на то да оба народа доживљавају међусобни однос не само као пријатељски, него осећају међусобну упућеност сродника и да обични људи из оба народа полазе од тог позитивног доживљаја, чије је упориште у историјском искуству које је на изложби уверљиво документовано.
Он је приметио да документи који су представљени на изложби показују да је помоћ велике Русије била готово непрекидна, а свакако одсудна у неким критичким тренуцима српске историје.
Ова изложба описује раздобље када је српски народ, након вековних отпора и трпљења, чинио прве кораке ка обнови своје државности и народне слободе, у причи о томе како је велики заштитник балканских хришћана у реалним политичким околностима утицао на динамику и смер српског ослободилачког подухвата и о томе каква су била очекивања српских предводника од свога великог заштитника, констатовао је Вукосављевић.
Према његовим речима, посебно занимљив и опомињући сегмент изложбе чини приказ периода када је Русија била део Совјетског Савеза и када је Србија уложила свој државни идентитет у пројекат Југославије.
Када су се и Русија и Србија вратиле себи, међусобни односи изнова су почели да попримају пуну меру разумевања, наклоности и поверења. Као и раније у историји, када је Русији било тешко, Србији је било теже него иначе. То је и давнашње и скорашње искуство, а тог искуства треба да будемо свесни, у чему нам документовано помаже и ова изложба, рекао је Вукосављевић.
Амбасадор Руске Федерације у Србији Александар Чепурин подсетио је на то да је обележавање 180-годишњице успостављања дипломатских односа између Русије и Србије почело током посете министра спољних послова Русије Сергеја Лаврова.
Није то било лаких 180 година, али су те године биле у знаку нашег пријатељства и братства. Понекад су била врло тешка времена, али смо преживели и преживећемо и даље. Историја нам даје више сјајних примера руско-српског пријатељства, рекао је Чепурин.
Он је додао да ће потврда тог пријатељства бити и посета председника Русије Владимира Путина у јануару.
Директор Архива Југославије Милан Терзић истакао је да је поставка на Калемегдану само део изложбе која је претходно била представљена у тој установи као резултат заједничке сарадње са Архивом Београда и Амбасадом Русије.
Дипломатски односи Србије и Русије протежу се кроз два века и пролазили су кроз различите мене, зависно од међународних околности, а осећање припадности православљу и словенству је било основа и камен темељац у односима двају народа и двеју држава, рекао је Терзић.
Изложба, чији су аутори др Алексеј Тимофејев, др Горан Милорадовић и др Александар Животић, приказује архивску грађу (документа и фотографије) која датира од 1838. године.