Вукосављевић је навео да је реч о дубокој симболици стандардних мотива који садрже животодавне корене српске културе као трајне изворе инспирације уметницима и ствараоцима у свим областима.
Према његовим речима, изложба представља изразе четири уметника – Лазара Возаревића, Александра Томашевића, Мире Бртке и Милене Чубраковић, који су по геометријском језику сличних инспирација и идеја и са правом се сматрају носиоцима савремених тенденција у српској модерној уметности 60-их година 20. века.
У том веку српска култура је била изложена различитим и грубим историјским дисконтинуитетима. Силовитом снагом историје, она је испрекидана у важним тренуцима успона. Упркос томе, успела је да се истакне и на европском и на светском нивоу, и то на три поља: сликарства, књижевности и филма, подсетио је он.
Министар је истакао да се по први пут на једном месту пред посетиоцима откривају четири врло битна уметничка феномена шездесетих година двадесетог века која кроз дијалог са посматрачем, и међу собом, откривају своје симболичке изразе.
Њихови су животодавни инспиративни корени досезали дубоко у историју српске културе. Симболика која означава прошлост кроз призму њиховог талента и уметничке визије, претварала се и у тадашњост и у садашњост и у будућност. Симболика прошлости била је назнака и вектор нових праваца у српском сликарству, рекао је Вукосављевић.
Вукосављевић је напоменуо да ова изложба у Сремској Митровици представља отелотворење једног принципа, а то је децентрализација српске културне политике.
Према његовим речима, тај принцип, о коме се много говори али недовољно ради, мора да постане одржив, реалан и свакодневни принцип ове државе.
Осим министра, присутнима су се обратили и директор Националне галерије Мирослав Родић и директор галерије „Лазар Возаревић” Милан Маринков.