Наумов је на радном доручку са новинарима, који организују Канцеларија за придруживање ЕУ Владе Србије и Фондација Конрад Аденауер, подсетио на то да потребе Србије за гасом износе више од 10 милиона кубних метара дневно, што је, како је објаснио, за нашу неразвијену индустрију и гасну мрежу у зимском периоду неопходна количина коју није лако обезбедити.
Према његовим речима, у току лета наше потребе су значајно мање и крећу се од пет до шест милиона кубика.
Министар је указао на то да је, у циљу постизања равномерности у снабдевању а имајући у виду да од Русије преузимамо исту количину гаса током целе године, неопходно довршавање складишта у којем би био чуван вишак гаса који нам се испоручује лети и на тај начин обезбедиле резерве за зиму.
Наумов је истакао да је у свим плановима Министарства рударства и енергетике и Владе Србије приоритет изградња складишта, како би било обезбеђено да се потрошачи у ударима потрошње зими снабдевају гасом из тог складишта.
Министар је напоменуо и да су Руси, као партнер било за изградњу подземног складишта гаса или као учесник у изградњи гасовода, незаобилазни фактор и да ће тако и остати.
Он је указао и на то да се с мађарском компанијом МОЛ разговара о томе како да се уговор о транспорту гаса осавремени и прилагоди садашњим условима.
Од понедељка са том мађарском компанијом биће продужен уговор под условима који су и до сада важили, а од маја ће бити направљен нови уговор који одражава садашње стање и стратешке интересе обе стране, рекао је Наумов.
Министар рударства и енергетике истакао је и да је енергетика Србије спремна за функционисање по правилима ЕУ јер је наша земља, иако је била у заостатку од неколико година, сустигла све земље у региону у смислу европског понашања у енергетици.
Он је подсетио на то да је најзначајнији корак у енергетици који је учинила Србија у последње две године на путу ка европским интеграцијама усвајање Закона о енергетици, као и усвајање Стратегије развоја енергетике до 2015. године.
Ми смо ретка земља у свету у којој је Стратегија развоја енергетике донета у Скупштини Србије, а једина смо земља у региону која је донела свој акциони план гасификације, нагласио је Наумов.
Србија је у прошлој години извршила и значајне промене и реорганизације у енергетским компанијама, навео је он и додао да је све то прошло без икаквих стручних оспоравања.
Према његовим речима, и
потписивање Уговора о енергетској заједници у Атини 25. октобра прошле године потврда је чињенице да је Србија спремна да прихвати европска правила понашања у енергетици.
Наумов је истакао да тај уговор, који су потписале ЕУ и земље југоисточне Европе, даје оквире за сарадњу у области енергетике, као и да је он правно обавезујући за све земље потписнице.
Он је указао на то да су поред 25 држава чланица ЕУ и СЦГ Уговор о оснивању енергетске заједнице потписали још и Хрватска, БиХ, Албанија, Македонија, Румунија, Бугарска, као и представници УНМИК-а на Космету.
Турска још није потписала овај уговор јер мисли да не може да испуни неке елементе из области екологије а не жели да се обавезује, објаснио је министар и напоменуо да су се и Молдавија, Украјина и Норвешка пријавиле за прикључење, али да тренутно имају само статус посматрача.
Србија има јединствену прилику да у оквиру тог уговора заузме централно место јер има повољан географски положај и повољну инфраструктуру, а ту шансу треба да искористимо, нагласио је Наумов.