Михајловић је у видео-поруци, којом се обратила учесницима осмог министарског састанка Саветодавног већа Јужног гасног коридора у Бакуу, истакла да енергетски, економски и политички изазови са којима се суочавају Европа и свет захтевају заједничко деловање.
Према њеним речима, енергетска транзиција тражи од сваке државе да пронађе равнотежу између привредног развоја и заштите животне средине, између енергетике и рударства и животне средине.
Међутим, како је додала, енергетска транзиција је и питање енергетске безбедности у условима кад не само енергетски сектор, већ и читаве економије иду у правцу декарбонизације.
Без обзира на то до када желимо да будемо карбонски неутрални, много је важније да ли на том путу имамо јасну слику тектонских промена које морамо контролисано извести у сектору енергетске инфраструктуре, објаснила је Михајловић.
Она је изразила уверење да имамо довољно снаге да се удружимо, јер је то једини начин да те циљеве и остваримо, а за добробит будућих генерација и наше планете.
Управо овде, на нашем осмом састанку, верујем да нам је свима јасно да је кључна претпоставка гасне, а самим тим енергетске безбедности Европе, те земаља Западног Балкана, континуирано, стабилно снабдевање природним гасом, односно диверзификација рута и снабдевача гасом, али и једнако важно – формирање стратешких резерви овог енергента, рекла је Михајловић.
Она је подвукла да је без стратешких резерви цео континент додатно осетљив на унутрашње и спољне економске и политичке факторе.
Према њеним речима, Србија се, као и друге земље Југоисточне Европе, суочава са свим овим изазовима, можда чак некад и интензивније од земаља чланица ЕУ, при чему се ти изазови огледају у актуелном расту цена природног гаса.
Велики изазов је и декарбонизација, јер је природни гас важан као транзитно гориво. Србија је диверзификовала руте, али морамо да учинимо много и на диверзификацији снабдевача. Наша стратегија јесте хитна диверзификација добављача. Управо зато, Јужни гасни коридор и гасовод ТАП као његов кључни део, јесу тако значајни за земље Западног Балкана, навела је она.
Михајловић је напоменула да је 1. фебруара започела изградња гасне интерконекције Србија–Бугарска, уз подршку ЕУ и ЕИБ, као и да ће када буде оперативна у 2023. години, Србија бити спремна да се повеже са другим гасоводима, односно са другим снабдевачима гаса.
На овај начин се, како је прецизирала, отварају могућности снабдевања Србије природним гасом из Азербејџана (Каспијског региона), из гасовода на Јужном гасном коридору, али и из других извора, постојећих (ЛНГ терминал у Грчкој) или оних који у перспективи могу бити извор гаса за наш регион (Источни Медитеран).
Наша визија и стратегија нису само интерконекција Србија–Бугарска, већ и повезивање гасоводима са свим нашим суседима, поновила је она и нагласила да само ако смо инфраструктурно повезани можемо бити и енергетски безбедни.
То је сигуран пут ка политичкој и енергетској безбедности региона, поручила је потпредседница Владе у свом обраћању.