Михајловић је у том граду обишла два домаћинства која учествују у националном програму енергетске санације, поручивши да је циљ да кроз улагање у санацију јавних објеката и домаћинстава рационалније користимо електричну и топлотну енергију и мање загађујемо животну средину.
Прошле године смо почели спровођење овог пројекта, на који се пријавило 67 градова и општина, а којим је обухваћено 5.500 домаћинстава, при чему ћемо по завршетку свих радова смањити емисију угљен-диоксида за 20.000 тона на годишњем нивоу, навела је она.
Према њеним речима, Министарство је, у оквиру новог јавног позива, потписало уговоре са 151 локалном самоуправом, а очекује се учешће 20.000 домаћинстава.
Људи постају свесни тога колико је ова тема значајна и да је држава спремна да помогне. Поједноставили смо процедуру и издвојили средства. Очекујемо да у наредних десет дана градови и општине распишу позиве ка компанијама, а потом и ка грађанима, истакла је она.
Потпредседница Владе је најавила да ће држава наставити са улагањима у Ниш, посебно у инфраструктуру, најавивши да ће у дистрибутивну мрежу бити уложено више од 10 милиона евра.
Градоначелница Ниша Драгана Сотировски рекла је да је тај град ове године издвојио више новца, а да у првом позиву учествује 178 домаћинстава.
Ове године смо издвојили 20 милиона динара, што је двоструко више него прошле године, и очекујем да се пријави и већи број грађана, навела је Сотировски.
Потпредседница Владе је, одговарајући на питања новинара, истакла да су пројекат енергетске санације и субвенције које држава обезбеђује за грађане конкретна мера за унапређење енергетске ефикасности.
Ово је први пројекат који држава спроводи, а усмерен је ка домаћинствима, указала је она и поручила да ће се овај пројекат наставити и у наредним годинама како би свако домаћинство имало могућност да учествује.
У неразвијеним општинама Министарство ће учествовати са 70 одсто средстава, а помоћи ће и социјално угроженим грађанима, док ће пензионерима бити омогућено плаћање на рате, навела је Михајловић.
Истовремено, она је додала да процес енергетске транзиције и Зелена агенда остају циљ Србије када је реч о развоју енергетике и енергетској безбедности земље и да актуелна криза, изазвана кризом у Украјини, неће утицати на промене у тој области нигде у свету.
Потпредседница Владе је навела да је енергетска криза управо подстицај за зелену енергију, и објаснила да су земље које су повећале производњу из фосилних горива за један или два одсто престале са коришћењем тих горива пре 10 или 15 година и то минорно повећање не значи да се враћају на коришћење угља.
Србија највећи део добија управо из лигнита и морамо у наредним деценијама да идемо ка зеленим изворима енергије. Све ће бити постепено и зато смо и донели законодавни оквир како бисмо имали услове за то. План је да улажемо у нове капацитете, пре свега у РХЕ „Ђердап 3“ и „Бистрица“, као и у соларне и ветроелектране, поручила је Михајловић.
Она је потврдила да се снабдевање гасом преко Бугарске одвија уобичајено, али да је држава припремила план уколико због ситуације у Украјини доток гаса из тог правца буде онемогућен.
Једна од опција јесте да гас узимамо из Мађарске, друга је наше складиште у Банатском Двору, где имамо и наше резерве, а ту су и резерве „Гаспрома“. Трећа могућност јесте супституција, као што смо радили 2009. године, напоменула је потпредседница Владе.
Михајловић је указала на то да ће завршетком радова на гасном интерконектору Ниш–Димитровград Србија додатно унапредити стабилност у том сектору.
Према њеним речима, очекујемо озбиљније радове у наредних седам дана на поменутом гасоводу, а план је да све буде завршено у септембру наредне године, што ће нам отворити могућност да добијемо гас и из другог правца и извора.
Додатна ствар јесте ново подземно складиште гаса, чиме ћемо додатно осигурати безбедност у гасном сектору. Од тога нам зависе привреда и индустрија које троше 80 одсто од укупне потрошње гаса у Србији, закључила је она.