Министар за људска и мањинска права и друштвени дијалог у Влади Републике Србије Томислав Жигманов изјавио је данас да Крагујевац другим локалним самоуправама представља пример добре праксе када је реч о ресоцијализацији бивших осуђених лица.
Било да имате питање, коментар, сугестију или било какав проблем који је у оквиру надлежности Владе, пошаљите нам своју поруку и потрудићемо се да вам одговоримо у најкраћем року. Уколико ваш проблем излази из оквира наших овлашћења, проследићемо поруку надлежној институцији.
Министар за људска и мањинска права и друштвени дијалог у Влади Републике Србије Томислав Жигманов изјавио је данас да Крагујевац другим локалним самоуправама представља пример добре праксе када је реч о ресоцијализацији бивших осуђених лица.
Жигманов је, на друштвеном дијалогу под називом „Ресоцијализација и реинтеграција бивших осуђених лица – пут до корисног члана друштва” у Великој сали Скупштине града Крагујевца, нагласио да је овај скуп прилика да се анализирају сви аспекти друштвеног положаја бивших осуђеника како би се у потпуности сагледале све могућности унапређења положаја ове рањиве групе.
Он је на скупу, који је организовало Министарство за људска и мањинска права и друштвени дијалог, у сарадњи са Градском управом Крагујевца на Светски дан нулте толеранције на дискриминацију, подсетио на то да се Србија, прихватањем Агенде 2030 за одрживи развој, обавезала на примену једног од њених основних принципа „Да нико не буде изостављен”.
Према његовим речима, тиме је наша држава показала недвосмислену посвећеност унапређењу стања људских права, окончању дискриминације и искључености, као и смањењу неједнакости и додатне рањивости осетљивих група.
Министар је истакао да ће у планирању, изради и имплементацији закона и докумената јавне политике посебна пажња бити усмерена управо на групе које су до сада често биле невидљиве, међу којима су и осуђена лица.
На овом скупу говорили су и градоначелник Крагујевца Никола Дашић, чланица Градског већа за здравствену и социјалну заштиту Крагујевца Гордана Дамњановић, начелница Шумадијског управног округа Биљана Илић Стошић, повереница за заштиту равноправности Бранкица Јанковић и председница Управног одбора Мреже организација за постпеналну подршку Србије Бранкица Тарбук Јанковић.
По завршетку дијалога, Жигманов је обишао Градску управу за друштвене делатности, Удружење „Задругарство” које је регистровано као социјално предузетништво за рециклажу папира, у оквиру којег раде особе са аутизмом, као и Завод за смештај одраслих лица „Мале пчелице”.
Дијалог је организован у склопу обележавања 75 година Универзалне декларације о људским правима и Светског дана нулте толеранције дискриминације, у циљу сагледавања положаја маргинализованих група, међу којима бивша осуђена лица спадају у посебно рањиву групу.