Беговић је синоћ, у хотелу „Хајат”, присуствовала свечаном отварању 4. међународног конгреса Удружења центара за хипертензију, превенцију инфаркта и шлога – ХИСПА и ХИСПА БХ, Међународног удружења за васкуларно здравље (ИСВХ) у Београду и Института за кардиоваскуларне болести „Дедиње” под називом ,,Успешна и правовремена превенција – једини пут у здраву будућност”.
Министарка је том приликом подсетила на то да се последњих неколико деценија развија сасвим нова област – биомедицина, која подразумева комбиновање природних наука и њихову примену у клиничким испитивањима и пракси, уз оцену да је вероватно ово област која доживљава највећи напредак.
Она је истакла да је један од стратешких пројеката државе изградња БИО 4 кампуса, који ће окупити све кључне играче који ће радити на развоју биомедицине у Србији, објаснивши да напредак у биотехнологији омогућује научницима да се користе потпуно новим алатима и техникама, као и да развијају потпуно нове приступе у медицини.
Према њеним речима, захваљујући развоју технологије, персонализована медицина омогућава да се одаберу најбољи могући приступи у дијагностици, лечењу, али и превенцији, узимајући у обзир индивидуу – човека.
Превенција је кључна у медицини јер, поред тога што може да помогне у смањењу учесталости болести, доводи до побољшања здравственог исхода и спасавања живота, навела је министарка и прецизирала да у превенцију спадају многи традиционални облици, као што су вакцинација, скрининг, рана детекција болести, промена животног стила, али и многе савремене технологије.
Наиме, како је предочила, различити сензори, апарати и роботи омогућавају праћење пацијената у њиховом уобичајеном окружењу. Уплив вештачке интелигенције у све сфере живота, а посебно у медицини, довео је до тога да је машинско учење постало интегрални део медицине у неким областима.
Ми машине учимо да нам пруже подршку и помоћ у процесу доношења одлука кроз анализе различитих резултата ЦТ скенера, магнетне резонанце или других медицинских података, тако да вештачка интелигенција добија све важнију улогу у медицини, подвукла је Беговић.
Она је закључила да је битно да се јачају не само природне и техничке, већ и друштвене науке, као и да се све оне усмеравају ка медицини, односно биомедицини, како бисмо заједно могли да развијемо најбоља решења за добробит здравља грађана.
Присутнима су се као домаћини скупа обратили преседник ХИСПА и ИСБХ Небојша Тасића и директор ИКВБ „Дедиње” Милован Бојић, а учествовали су и министар просвете Бранко Ружић, министар спорта Зоран Гајић и државни секретар Министарства здравља Мирсад Ђерлек.
Присутни су на почетку скупа погледали пројекцију филма „ХИСПА 10 година” и имали прилику да виде научни перформанс робота Ема, припремљен у сарадњи са Центром за роботику Учитељског факултета Универзитета у Београду, након чега су добитницима уручене повеље за допринос у раду ХИСПА.