Селаковић је, на завршној конференцији пројекта Немачко-српске развојне сарадње "Услуге социјалне заштите за осетљиве групе" оценио да је пројекат који је спровођен последњих пет година дао одличне резултате.
Министар је истакао да су најзначајнији резултати пројекта то што је оснажио нормативно-правни оквир у области социјалне заштите, и допринео развоју институција социјалне заштите на локалном нивоу, које су у директном додиру са грађанима и надлежне да одговарају на њихове директне захтеве и питања.
Тиме смо обезбедили локалним самоуправа да понуде корисницима нове услуге, пре свега осетљивим групама: старима, особама са инвалидитетом, породицама које брину о својим немоћним члановима. Јер да те услуге не постоје, а то су: помоћ у кући, дневни боравак, лични пратилац детета, персонални асистент, њихови корисници би морали да напусте своје породице и да подршку потраже у институцијама система, поручио је министар.
Он је нагласио да је ширење мреже услуга у заједници један од главних циљева и од изузетног значаја, пошто смо земља са ниским природним прираштајем, великим бројем старих особа и нарастајућом популацијом старих особа које имају потребу за различитим услугама помоћи.
За систем социјалне заштите у Србији од изузетног је значаја јачање јединица локалне самуправе за преузимање обавеза, јер оне морају да препознају своју улогу у пружању помоћи кориснику у заједници у којој живе, да планирају већа средства за услуге у њиховој надлежности у будућности, да те услуге учине доступне грађанима, али и да буду одговорне за квалитет услуга које пружају, указао је он.
Селаковић је додао да је пројекат посебно помогао особама са инвалидитетом којима је повећан број услуга и пружени различити облици помоћи, чиме им је омогућено да остану у својим породицама и да не иду у установе.
Тај пројекат је помогао да данас имамо 297 лиценцираних пружалаца услуга из различитог сектора, а 2014. године било их је свега 24. То је допринело повећању запослености, јер активни пружаоци услуге социјалне заштите запошљавају у овом тренутку више од 8.000 људи. Број запослених је у односу на 2016. годину повећан за 167 одсто, што је дирекна последица ширења капацитета за пружање услуга, објаснио је Селаковић.
Он је, као једну од изузетно важних чињеница, издвојио и то што се услуге социјалне заштите данас пружају у 91 одсто општина у Србији.
Министар је истакао да се ГИЗ показао као један од најпоузданијих, најфлексибилнијих и најприступачнијих сарадника подржавајући управо оне активности за које је ресорно министарство затражило помоћ.
Наша сарадња биће настављена кроз пројекат социјалне инклузије у Србији од априла 2023. до марта 2026. године. Реч је о пројекту који се наслања на овај и вредан је 5,5 милиона евра. Он ће помоћи економском и социјалном укључивању најосетљивијих група, рекао је он.
Селаковић је такође најавио наставак сарадње и у спровођењу стратегије деинституционализације услуга социјалне заштите у заједници за 2021-2026. која заговара пружање помоћи кориснику у породичном окружењу, без раскидања породичних и социјалних веза, као и враћање корисника из институција у њихове породице.