Весић је том приликом најавио изградњу пристаништа у још неколико градова, напомињући да је ово, поред Београда, друго пристаниште на Сави, а ради се и пристаниште код Шапца.
Он је навео да се тренутно завршавају радови на пристаништу Београд, а да се спремају радови на пристаништу у Сремским Карловцима и Апатину, док се до краја године очекује завршетак радова на 12 пристаништа.
То значи да ћемо туристима који долазе крузерима дати већу шансу да посете не само Београд, већ и друге делове наше земље. Ковид криза променила је начин путовања јер се иде на краће дестинације, по Европи, и ми ту прилику треба да искористимо, оценио је министар.
Наша земља постаје и све значајнији логистички центар, што значи комбинација ваздушног, воденог, друмског и железничког саобраћаја, рекао је он, оценивши да је то будућност Србије.
Весић је подсетио на то да је недавно разговарао са мађарским министром саобраћаја и грађевинарства Јаношем Лазаром о успостављању речне линије између Београда и Будимпеште.
Према његовим речима, саобраћајно повезивање не значи само да су људи ближи једни другима, већ то отвара и могућности за формирање нових радних места због повећања броја страних туриста који ће посетити Србију.
Он је подсетио на то да имамо пројекат „Заплови Србијом”, који подразумева још више марина и оваквих пристаништа, и уједно нагласио да је и изградња фабрика за пречишћавање отпадних вода веома важна како би биле очуване реке у Србији.
Градоначелница Сремске Митровице Светлана Миловановић навела је да се у овом граду праве највећи речни туристички крузери у бродоградилишту „Вахали”, који се налази на десној обали реке Саве, а послује од 2013. године.
Бродови који се граде су српски производ, као и дизајн и изградња. Они су сведочанство великог знања и рада наших радника, подвукла је Миловановић.
Директор Агенције за управљање лукама Вук Перовић истакао је да је ово осмо међународно путничко пристаниште за речне крузере у Србији, и оценио да наша земља има велике наутичке потенцијале.
Имамо могућност да развијамо хиљаде километара пловних путева и 650 километара канала. Отварањем овог пристаништа искористићемо потенцијал не само за крузинг, већ и за линијски и међуградски и међународни саобраћај, објаснио је Перовић.
Он је нагласио да је завршетак пристаништа пример добре праксе како институције на различитим нивоима могу добро да сарађују и у брзом временском року заврше овако значајан пројекат.