Беговић је том приликом нагласила да се из таквих центара гради економија једне земље у 21. веку и да је циљ да Србија буде препозната као земља иновација и технолошког развоја.
Она је предочила да је Србија препознала велики напредак ИКТ технологије и да је у томе постигла огроман успех, додавши да је реч о једној од главних извозних грана наше земље, која се у последњих десет година повећала десет пута.
Развој бионаука доводи до нове револуције, где се информационе технологије спајају с природним наукама, како би дале одговоре на неколико глобалних изазова с којима се и Србија суочава, истакла је министарка и додала да су то изазови везани за здравство, медицину, заштиту животне средине, енергетику, производњу хране и пољопривреду.
Беговић је подсетила на то да већ имамо изграђену добру инфраструктуру за стартап еко-систем, напоменувши да су то компаније које се веома брзо развијају, али су и високоризичне и њима треба окружење као што је научно-технолошки парк да им у почетним моментима развоја пружи подршку.
Србија, како је напоменула, има научно-технолошке паркове у Београду, Нишу, Новом Саду и Чачку, а ове године почиње проширење њихових капацитета, као и изградња парка у Крушевцу.
Беговић је објаснила да ће се БИО 4 кампус бавити биомедицином, биотехнологијом, биоинформатиком и биодиверзитетом, додавши да су то све области на којима се већ ради, али да је држава сада стратешки одлучила да уложи значајно већа средства.
Правимо овај кампус како би све, или највећи део кључних институција које се тиме баве, ставили на једно место да би били што ефикаснији, рекла је Беговић и додала да се процењује да ће у прву фазу изградње бити уложено приближно 300 милиона евра.
Ми смо од Развојне банке Савета Европе добили 200 милиона евра, за почетак кредит, тако да су обезбеђена средства и ми ове године крећемо, поручила је она.
На 20 хектара укупне површине, будући кампус ће се налазити у делу града где се налази и Институт „Торлак”, Агенција за лекове, Фармацеутски факултет, тако да је то већ природно окружење које ће бити проширено, навела је министарка.
Она је указала на то да ће се у овај кампус преселити комплетно Биолошки и Фармацеутски факултет, део Пољопривредног, Медицинског, Технолошко-металуршког и Хемијског факултета, као и девет научних института.
Беговић је навела да ће се ту налазити и истраживачки центри великих и средњих компанија, како би имали приступ експертским пројектима, нагласивши да ће сви они заједно радити на новим решењима.
Имаћемо и музеј и различите садржаје, где ће грађани моћи да долазе и да комуницирају с нама, да виде шта су бенефити нових технологија, истакла је министарка.