Весић је у свечаној сали Скупштине града Сомбора истакао да пројекат подразумева изградњу нових пристаништа, марина и значајнији обим водног саобраћаја, како би се обезбедио даљи развој и видело ново лице наше земље.
Овај пројекат, у који је уложено 28 милиона евра, подразумева градњу марине у Смедереву, Великом Градишту, Голупцу, Кладову и Сомбору, међународног путничког пристаништа у Баноштору, као што је недавно отворено у Сремској Митровици, а управо се једно завршава у Шапцу, прецизирао је он.
Према његовим речима, постоје понтони за линијски саобраћај у Сремским Карловцима, Новом Саду и Сомбору, затим понтони за каналски саобраћај у Новом Саду, Сомбору, Апатину и Оџацима, а биће набављено и шест еко чамаца.
Све ово, како је указао, доноси нова радна сместа, бољи развој туризма у Србији, изградњу хотела, промоцију гастрономских и туристичких потенцијала.
У Србији имамо приближно 10.000 пловила, а да би их било више и да би се више користиле реке морамо да имамо марине, пристаништа, понтоне, пумпе на води у складу са свим стандардима, подвукао је министар и поручио да ћемо зато изградити нову луку Београд, као и још једну луку за расуте терете у престоници и на тај начин ћемо показати како овај сегмент може да се развија у корист свих нас.
Весић је, такође, рекао да имамо 1.680 километара пловних путева у земљи, више од 610 километара каналских путева, две међународне реке и једну међудржавну реку које до сада нисмо одговорно користили.
Према његовим речима, у рекордној 2019. години имали смо 1.542 пристајања и тада се укупно у Србију укрцало и искрцало преко 208.000 путника, а прошле године је било 1.419 пристајања са 135.000 путника.
Директор Агенције за управљање лукама Вук Перовић истакао је, представљјући пројекат „Заплови Србијом“, да је циљ изградња инфраструктуре, али и подизање свести грађана, локалне управе и пословне јавности о значају развоја наутике у Србији.
Он је додао да је Агенција иницирала пројекат како би се изградила недостајућа наутичка инфраструктура и подигла видљивост наутичких потенцијала наше земље у домаћим и међународним оквирима.
Србија је земља која нема море, али има апсолутне наутичке потенцијале. Својим рекама је повезана са свим морима на свету. Србију ћемо ставити на светску мапу наутичких шампиона. Имамо две међнародне реке Дунав и Саву, као и друге значајне реке, што је преко хиљаду клиометара пловних путева, навео је Перовић.
Према његовим речима, пловећи тим рекама, путници ће бити у прилици да плове кроз разне епохе, виде бројне културне и религијске објекте, упознају се са различитошћу конфесија, вероисповести и народа.
Он је нагласио да је први корак развој међународног крузинга, наводећи да је досад отворено осам међународних путних пристаништа, до почетка наутичке сезоне наредне године биће отворена још три и аплицираћемо за једно међународно путничко пристаниште у Баноштору.
Други корак су марине, док су трећа и четврта категорија каналски туризам и линијски речни саобраћај, објаснио је Перовић и додао да би резултат пројекта требао да донесе да за пет година имамо пет одсто повећања укупних прихода од наутике, као и да поставимо Србију да буде видљивија на европској и светској карти.
Градоначелник Сомбора Антоније Ратковић рекао је да је поносан на то што пројекат почиње да се реализује из тог града, јер је Сомбор град изузетних наутичких потенцијала.
Наши планови су да простор код Бездана обогатимо туристичким информативним центром, шетним стазама, спортско-рекреативним теренима, одмаралиштима, међународним путним пристаништем са свом пратећом инфрастуктуром, а у плану је и изградња марине са 120 везова и пратећом инфрастуктуром за мања пловила.
Држава је у претходном периоду реконструисала и обновила тврђаве у Голупцу, Великом Градишту и Кладову, где су постављени понтони за марине, те ће те дестинације убудуће бити представљене као туристичка понуда, а све у циљу повезивања Дунавске обале у Србији.