Селаковић је тим поводом истакао да Влада и ресорно министарство улажу значајне напоре да, кроз подстицање социјалног дијалога са свим странама – и радницима и послодавцима, буде успостављено међусобно поверење и разумевање између социјалних партнера, поштовање договора и испуњавање преузетих обавеза од стране сваког од учесника у социјалном дијалогу.
Он је указао на то да социјални дијалог мора да се развија на свим нивоима, од националног до локалног.
Социјално-економски савет Србије (СЕС) једна је од најважнијих институција социјалног дијалога јер окупља све три стране – Владу, синдикате и послодавце, подвукао је министар и додао да на састанцима Савета сви чланови имају прилику да представе оно за шта се залажу, да се о томе дискутује и коначно дође до заједничког решења.
Поред седница СЕС-а, представници Министарства у прва три месеца ове године одржали су укупно 16 састанака са социјалним партнерима, на којима се расправљало о текућим питањима организовања синдиката, остваривања права запослених код послодаваца, закључивању и примени колективних уговора и свим другим питањима од значаја за синдикате и њихове чланове, навео је Селаковић.
Према његовим речима, један од начина унапређења положаја радника јесу и колективни уговори, који доводе до постизања већег обима права у односу на она која сам Закон о раду предвиђа.
Он је указао на то да су данас колективним уговорима покривене све јавне службе, али да ће у наредном периоду Влада додатно подстицати закључивање колективних уговора и у другим гранама привреде.
Министар је напоменуо да је пре неколико дана закључен први колективни уговор у привреди потписан у овој години – Посебан колективни уговор за грађевинарство и индустрију грађевинског материјала Србије, те да овим добрим примером сарадње синдиката и послодаваца треба да се руководе и остале привредне гране.
У циљу одвијања доброг социјалног дијалога, како је подвукао, Министарство у израду нацрта закона укључује представнике репрезентативних синдиката и удружења послодаваца, како би се заједнички и уз пуно уважавање мишљења и предлога социјалних партнера дошло до најбољих законских решења.
Према његовој оцени, добар пример такве сарадње јесте и рад на тексту Закона о безбедности и здрављу на раду, који је чак и симболично усвојен на Међународни дан безбедности и здравља на раду.
Селаковић је додао да је Србија после 18 година добила нови Закон о безбедности и здрављу на раду који је усаглашен са ЕУ стандардима и значајно ће унапредити систем заштите радника у циљу спречавања повреда на раду, професионалних болести и болести у вези са радом.
Нови закон предвиђа низ нових мера које су усмерене на бољу и ефикаснију заштиту радника, посебно на оним радним местима са повећаним нивоом ризика када је у питању безбедност и здравље, указао је он.
Такође, како је додао, нова законска решења прописују 73 различита прекршаја, а пооштрена је и казнена политика, односно максималне новчане казне су удвостручене.
О заједничким активностима и квалитетном дијалогу са социјалним партнерима говори и Програм достојанственог рада за Републику Србију, који представља програмски документ настао као резултат стратешког планирања активности Међународне организације рада у Србији, а који је припремљен у консултацијама са Владом и социјалним партнерима, објаснио је министар.
Он је навео да је циљ овог програмског документа отварање нових радних места, проширење социјалне заштите, гарантовање права на раду и промовисање социјалног дијалога, као кључне компоненте економске и социјалне политике.