Ђедовић је навела да је израда интегрисаног националног енергетског и климатског плана у завршној фази и да се очекује да ће овај документ и нова стратегија развоја енергетике бити усвојени до краја године.
Према њеним речима, њиховим доношењем, заједно са унапређењем законске регулативе и усвајањем листе приоритетних пројеката у енергетици, биће заокружена нова енергетска политика, која треба да омогући већу енергетску независност Србије и декарбонизацију енергетског сектора до 2050. године.
Министарка је указала на то да је за реализацију тог плана потребна јака, оснажена национална компанија „Електропривреда Србије”, која ће моћи да изнесе предстојећи инвестициони циклус заједно са стратешким партнерима.
Она је навела и да су, осим недавно усвојених измена Закона о коришћењу обновљивих извора енергије (ОИЕ,) ове године планиране и измене Закона о енергетици, које ће омогућити преношење одговарајућих пакета прописа ЕУ у домаће законодавство.
Ђедовић је напоменула да су у току и припреме за успостављање организованог унутардневног тржишта електричне енергије, које се очекује почетком лета, а важно је за интеграцију нових капацитета из ОИЕ.
На састанку је било речи и о Механизму за прекогранично прилагођавање угљеника (ЦБАМ).
Лорковски је објаснио да ће овај механизам имати значајан утицај на пословање у Србији и ширем региону Западног Балкана.
Према његовим речима, да би се обезбедило изузеће од ЦБАМ-а у области електричне енергије, Србија треба да се интегрише у ЕУ кроз спајање тржишта, додатно успостави потпуно функционалан систем трговања емисијама до 2030. и да се обавеже на климатску неутралност до 2050. године.
Лорковски је закључио да регионално координисан приступ, користећи оквир Енергетске заједнице где год је то могуће, може довести до најнижих трошкова и највећих користи за Србију и друге уговорне стране на Западном Балкану.