Међународни дан борбе против дечјег рада обележен је први пут 12. јуна 2002. године, у организацији Међународне организације рада, с циљем подизања свести и покретања акција против дечјег рада, тражећи подршку појединих влада, цивилног друштва, као и медија, у кампањи против сваког облика израбљивања деце.
Овај дан се ове године обележава под слоганом „Социјална правда за све – зауставите дечји рад”.
Примерено ангажовање детета у породичним и пословима ван куће током распуста, са циљем обезбеђивања зараде за своје потребе и рад примерен узрасту детета, а да притом не омета школовање или слободно време детета, сматра се пожељним и неопходним ради стицања радних навика и функционалног оспособљавања за живот.
Међутим, деца која одрастају у тешким материјалним и социјалним условима лако постају жртве недозвољеног радног ангажовања. Могућности за тако нешто се увећавају уколико се сиромаштво и социјална искљученост деце и родитеља поклапају са припадношћу некој од друштвено осетљивих подгрупа.
Најугроженије су девојчице из најсиромашнијих породица, деца ромске националности (укључујући децу из подстандардних насеља), деца у уличној ситуацији, деца са тешкоћама у развоју, деца у сукобу са законом, деца мигранти (укључујући децу из породица повратника по споразуму о реадмисији) и деца у руралним подручјима укључена у рад у пољопривреди.
Према глобалним проценама дечјег рада за 2020. годину, 160 милиона девојчица и дечака раде, од којих је половина на опасним пословима. Такође, 112 милиона деце је у пољопривреди, а регрутовање деце војника се наставља.
Од 2016. до 2020. године, дечји рад се повећао за 8,9 милиона, у потпуности међу децом узраста од 5 до 11 година.
Усвајањем Руководећих начела о бизнису и људским правима од стране Уједињених нација и спровођење принципа „Заштити, поштуј, отклони” требало би да допринесе смањењу ових трендова.
У Агенди 2030. подциљ 8.7. односи се на присилни рад и дечји рад и поставља човечанству следеће препоруке: „Предузети непосредне и делотворне мере да би се искоренио присилни рад, уклонило ропство и трговина људима и обезбедила забрана и елиминација најгорих облика дечјег рада, укључујући регрутовање и коришћење деце војника, а до 2025. године искоренити злоупотребу дечјег рада у свим облицима”.
Комитет за права детета УН донео је 2017. године Општи коментар број 21 о деци у уличној ситуацији. Злоупотреба дечјег рада ремети образовање тако што онемогућава дете да редовно похађа или га приморава да напусти школовање.
У опасне и недозвољене видове ове појаве спадају трговина децом, искоришћавање детета за проституцију и порнографију и злоупотреба дечјег рада.
У години обележавања 75-годишњице Универзалне декларације о људским правима подсећамо на то да целокупна друштвена заједница мора бити сензибилисана, а овлашћени актери обучени, ради успешне идентификације и рехабилитације детета жртве.
Превенција подразумева смањење сиромаштва и социјалне искључености деце из најосетљивијих група, оснаживање породице кроз универзални приступ социјалној заштити и подизање свести о значају образовања, као и успостављање институционалних механизама заштите.
Као и све друге појаве које угрожавају уживање људских права, и злоупотреба дечјег рада је сложена и вишеслојна – како у погледу актера, тако и у погледу облика.
Зато је неопходно посвећено, континуирано и синхронизовано деловање свих релевантних сегмената државног и цивилног сектора. Положај деце у друштву мора бити неприкосновен у погледу поштовања и заштите њихових права и њихове безбедности у сваком смислу.
Када су деца у питању, а поготово у контексту злоупотребе њиховог рада, одговорност је на свима нама, од родитеља, родбине, комшија, преко наставника, здравствених радника до припадника полиције и војске.
Министарство за људска и мањинска права и друштвени дијалог 12. јуна – на Међународни дан борбе против дечјег рада организује друштвени дијалог на тему „Деца у уличној ситуацији”, који се одржава у Центру за интеграцију младих – Клуб 16, Цетињска 15 а, у Београду, са почетком у 13 часова.