Мишчевић је, на скупу у Копенхагену, указала на то да садашње државе кандидати за чланство у Европској унији не почињу од истог нивоа припремљености као што је то био случај пре 30 година, нагласивши да се испуњавање критеријума из Копенхагена данас конкретније мери него што је то било у случају ранијих држава кандидата.
Она је поручила да је ниво жељених унутрашњих реформи далеко виши од оног који се захтевао приликом ранијих проширења ЕУ, додавши да се данас, уз испуњавање критеријума и спровођење реформског процеса, суочавамо и са питањем капацитета саме Уније да прими нове чланице.
На панелу о изазовима и могућностима држава кандидата за чланство у ЕУ, а посебно о улози критеријума из Копенхагена у реформским процесима Западног Балкана, поред Мишчевић, говорили су и потпредседник за европске интеграције Владе Северне Македоније Бојан Маричик, заменик министра за Европу и спољне послове Албаније Меги Фино и в.д. директора за Западни Балкан из Генералног директората за суседство и преговоре о проширењу Микела Матуела.
Мишчевић се, на маргинама скупа, састала са министром спољних послова Данске Ларсом Локеом Расмунсеном, као и са представницима Украјине и Молдавије, потпредседницом Владе Украјине за европске и евроатланске интеграције Олхом Стефанишином и потпредседником Владе Молдавије и министром спољних послова и европских интеграција Никуом Попескуом.
На састанку Европског савета у Копенхагену одржаног у јуну 1993. године, шефови држава и влада чланица Европске уније сагласили су се да ће примити у чланство ЕУ све заинтересоване придружене државе.
Договорено је да у пуноправно чланство могу да ступе оне државе које испуне услове који за основу имају кључне вредности Уније и који те вредности преводе у мерљива мерила.
Тако дефинисани критеријуми постали су кључни елемент процеса проширења, који подразумевају најпре стабилност институција које обезбеђују демократију, владавину права, поштовање људских права и права мањина, као и прихватање политичких циљева Уније, а затим и постојање ефикасне тржишне привреде, способност домаћих предузећа да издрже конкуренцију на заједничком тржишту ЕУ.
Као трећи критеријум, установљено је прихватање правних тековина ЕУ и способност преузимања обавеза које произлазе из чланства, укључујући спровођење циљева политичке, економске и монетарне уније.
Две године касније, на самиту у Мадриду, критеријуми из Копенхагена допуњени су још једним, који се односио на неопходност постојања одговарајућих административних структура за доследну примену правних тековина ЕУ.
На страни ЕУ критеријум је капацитет Уније да интегрише нове чланице, при чему државе које приступају морају бити спремне и способне да у потпуности преузму обавезе из чланства, а ЕУ са друге стране мора бити у стању да ефикасно функционише и да се развија са новим чланицама.
На скупу, на којем је домаћин дански министар спољних послова Ларс Локе Расмунсен, учествују високи званичници из институција и држава чланица ЕУ, Западног Балкана и других држава кандидата, као и представници академске заједнице.