Ђедовић је на састанку у албанском граду Тепелена, истакла да је за стварање услова за покретање даљих активности у вези са опорезивањем емисија CO2 потребно да се претходно анализирају сви постојећи механизми, како би се изабрали они који ће омогућити усклађивање региона са енергетским и климатским политикама ЕУ, на начин који би био економски одржив и социјално праведан.
Министарка је нагласила да је став Србије да је пре било каквих даљих корака потребна свеобухватна анализа у вези са имплементацијом регионалног система за трговину емисијама или неког другог механизмa, превасходно када је реч o производњи електричне енергије, пре него што се разговара о конкретним обавезама и роковима за спровођење активности.
Последице потенцијалних одлука које се тичу имплементације CBAM регулативе и цене угљеника су озбиљне и далекосежне по привреду и друштвене односе и потребно је урадити адекватне анализе и на националном нивоу, на основу којих би Влада Србије могла да заузме политички став, указала је она.
Ђедовић је рекла да, имајући у виду ниво БДП-а по глави становника и удео угља у производњи електричне енергије у Србији и региону, заузимање става о обрачунавању цена емисије угљеника, као део процеса декарбонизације енергетског сектора, није могуће без осигуравања одговарајуће финансијске подршке, где је кључна подршка ЕУ.
Она је објаснила да се уговорне стране Енергетске заједнице, међу којима је и Србија, налазе на почетку процеса праведне енергетске транзиције, али да већ сада треба да се предвиде будући трошкови, а на тај начин и одговарајући извори средстава за процес декарбонизацијe, као што је случај у ЕУ, где Механизам за праведну транзицију обезбеђује 100 милијарди евра за подршку земљама чланицама.
Министарка је навела да је једно од могућих решења формирање регионалног фонда Западног Балкана за праведну транзицију, који би био подржан и од стране ЕУ.
Овакав фонд требало би да предвиди средства којима би се у регионима који су највише погођени енергетском транзицијом подржали економска диверзификација, преквалификација радника, улагања у мала и средња предузећа, отварање нових предузећа, истраживање и иновације, еколошкa санацијa региона угља, производњa чисте енергије и трансформацијa ка технологијама са мањом емисијом штетних гасова, указала је Ђедовић.
Према њеним речима, како би се осигурала одрживост и предвидљивост, ова средства треба комбиновати са постојећим изворима средстава која обезбеђују ЕУ и међународне финансијске институције.
Она је, такође, пренела да су представници ЕУ поздравили мере које је Србија донела претходних месеци са циљем да се убрза развој енергетског сектора, укључујући започете реформе јавних предузећа, доношење Закона о изменама и допунама Закона о коришћењу ОИЕ, расписивање првих аукција за доделу тржишних премија за нових 450 мегавата из ОИЕ, као и израду трогодишњег плана аукција за ОИЕ.
Министарка је навела да је истакнут и напредак у постављању стратешког оквира за развој енергетског сектора и спровођење енергетске транзиције, уз подсећање на то да је у изради Интегрисани национални енергетски и климатски план, за који су започете јавне консултације и који ће се ускоро наћи и на јавној расправи.
Ђедовић је указала на то да су приоритетни пројекти у енергетици дефинисани Полазним основама плана развоја енергетске инфраструктуре и мера енергетске ефикасности за период до 2028. са пројекцијама до 2030. године, које је недавно усвојила Влада Србије.
Ђедовић је на маргинама министарског састанка имала билатерални састанак са министарком инфраструктуре и енергетике Албаније Белиндом Балуку о сарадњи у области енергетике, на којем су главне теме биле мере које две земље предузимају на повећању сигурности снабдевања и сарадња у оквиру ширих регионалних иницијатива.