Округли сто, који је у оквиру јавне расправе организовало Министарство правде Србије, одржан је уз подршку пројекта „Јачање владавине права у Србији", заједнички финансираног од стране Европске уније и немачког Савезног министарства за економску сарадњу и развој (BMZ), за чије спровођење је задужена Немачка организација за међународну сарадњу (GIZ).
На Округлом столу учествовали су чланови Радне групе за израду Предлога Националне стратегије, представници Делегације ЕУ, Амбасаде Немачке, међународних организација (ОЕБС и Савет Европе), као и представници цивилног сектора.
Поповић је истакла да је сврха новог стратешког документа јачање постојећих и стварање нових системских решења за спречавање корупције на свим нивоима, подизање свести о њеној штетности, као и важности континуираног спровођења и унапређења постојећих антикорупцијских механизама.
Она је нагласила да се Министарство правде трудило да целокупан процес израде овог документа буде максимално инклузиван, због чега су у Радну групу, поред представника државних органа, укључене и организације цивилног друштва, које су дале релевантан допринос у предметним областима.
Према њеним речима, од марта до почетка јула ове године, одржано је укупно 48 састанака радних подгрупа у оквиру Радне групе, а резултат њиховог рада представљају извештаји о процени ризика од корупције у областима које су предмет националне стратегије.
Она је истакла да је Министарство правде, већ на првом састанку Радне групе, предложило ризичне области за које је потребно израдити извештај о процени ризика од корупције и дефинисало рокове за израду овог стратешког документа.
Министарка је предочила да су предложене ризичне области препознате на основу полазних извештаја о спречавању и борби против корупције, израђених уз подршку пројекта ЕУ, за чију израду је коришћен претходни стратешки оквир за борбу против корупције.
Поповић је објаснила да је реч о Националној стратегији за борбу против корупције у Републици Србији за период од 2013. до 2018. године, Ревидираном Акционом плану за Поглавље 23 – Потпоглавље Борба против корупције, Оперативном плану за спречавање корупције у областима од посебног ризика, као и Годишњем извештају Европске комисије о напретку Србије, при чему су поједине области додатно унете на предлог организација цивилног друштва, које су учествовале у раду Радне групе.
Она је указала на то да су општи циљеви ове стратегије дефинисани као стална посвећеност органа јавне власти и политичких субјеката сузбијању корупције и ефикасној и доследној примени поменутог документа, као и стално унапређење антикорупцијских правила, благовремено откривање и адекватно кажњавање коруптивног понашања и јачање свести о узроцима, стању и штетности корупције.
Министарство правде ће размотрити све предлоге, примедбе и сугестије које буду достављене и изнете током јавне расправе како бисмо добили што квалитетнији текст Националне стратегије за борбу против корупције и у потпуности реализовали приоритетни циљ Владе, а то је нулта толеранција на корупцију, поручила је Поповић.
Амбасадор Европске уније у Србији Емануеле Жиофре рекао је да је веома задовољан због тога што Србија предузима важне и значајне кораке да унапреди своју политику борбе против корупције.
Он је истакао да корупција ствара неправду, продубљује социо-економске неједнакости и подрива економску ефикасност, стварајући високе трошкове за грађане, додавши да је борба против корупције приоритет за ЕУ и да земље чланице имају релативно добре резултате на међународном плану, као и индикаторе који мере борбу против корупције.
Да би била ефикасна, стратегија треба да буде развијена на чврстим основама консензуса и широких консултација, и зато ЕУ оснива Мрежу против корупције која има задатак да развија најбоље праксе и практичне смернице у различитим областима, које могу послужити као солидна основа за антикорупцијске акције и за праћење успеха ових акција, додао је Жиофре.
Он је предочио да ће један од првих задатака нове мреже бити мапирање заједничких подручја високог ризика до 2024. године, при чему је упутио позов Србији да у потпуности узме у обзир, не само правне тековине ЕУ, већ и друге резултате који су развијени у Унији у вези са овом важном темом.
Шеф Привредног одељења Амбасаде Немачке Денис Кајзер је навео да су спечавање и борба против корупције од суштинског значаја за очување основних вредности и делотворности политика и циљева ЕУ.
Он је нагласио да је борба против корупције од изузетне важности и за циљ Србије да се придружи Европској унији, што је напор који Немачка са својим европским партнерима снажно подржава, како на нивоу политике, тако и на нивоу програма.
Према његовим речима, успешна превенција и сузбијање корупције треба да буду у средишту реформских процеса у Србији, пре свега у корист њених грађана.
Кајзер је рекао да је предложеним текстом Стратегије и Акционог плана, Влада Србије предузела важне кораке на постављању стратешких циљева, мера и механизама координације за систематско сузбијање корупције у критичним областима и ублажавање ризика од корупције.