Мали је, гостујући у Јутарњем дневнику РТС-а, рекао да имамо веће приходе од планираних за 60,6 милијарди динара, а дефицит је смањен са планираних 3,3 на 2,8 одсто, при чему је најважније где ће се тај новац потрошити, а првенствено ће бити усмерен на повећање плата и пензија.
Он је, као једну од најважнијих ставки ребаланса, истакао и више новца за лечење ретких болести и лечење у иностранству, и то додатних 3,9 милијарди динара, колико предвиђа ребаланс буџета.
Потпредседник Владе је нагласио да се, осим повећања плата и пензија, ребалансом обезбеђује новац и за повећана давања пољопривредницима.
Повећавамо субвенције по хектару са 9.000 на 18.000 динара. Ова додатна средства значе да ће чак седам одсто буџета бити усмерено ка пољопривреди, поручио је Мали.
Он је навео да су пензије умногоме повећане у последње две године и да је битно да се са тим настави, при чему је захвалио најстаријим суграђанима на подршци и разумевању досадашње економске политике земље.
У наредној години ће просечна пензија износити 390 евра, навео је Мали и објаснио да су почетком прошле године пензије повећане прво 5,5 одсто, потом још девет одсто у новембру и 12,1 одсто у јануару ове године.
Сада нас, како је најавио, очекује ванредно повећање од 5,5 одсто и још једно од 14,8 одсто у јануару следеће године.
Према његовим речима, плате ће у септембру порасти за 5,5 одсто у просвети, медицинским сестрама, као и неговатељицама у установама социјалне заштите, након што су повећане за 12,5 одсто у јануару ове године.
Са планираних 10 одсто повећања од јануара 2024. године, то је за преко 208.000 запослених кумулативно повећање од преко 30 одсто, указао је потпредседник Владе.
Мали је изразио очекивање да ће крајем године инфлација износити осам одсто, што значи да је реч о реалном расту плата.
За остале запослене у јавном сектору, како је рекао, следи 10 одсто повећања плата у јануару, чиме се плате држе изнад нивоа инфлације, те су у првих шест месеци, у реалном износу, позитивне.
Он је истакао да се тиме иде ка томе да просечна плата до краја 2025. године износи 1.000 евра, а пензије између 430 и 450 евра.
Мали је поручио да очекује да у децембру ове године просечна зарада достигне 840 евра, те подсетио на то да је 2012. просечна плата у Србији износила 331 евро.
Све ове резултате остварујемо упркос огромној кризи. У реалном износу, упркос инфлацији, имамо реално повећање плата, штитимо животни стандард и доприносимо побољшању економских активности и настављамо да остварујемо позитивне стопе раста БДП-а, напоменуо је Мали и истакао да се овим потезима показује одговорност економске политике.
Он је рекао да је ребалансом предвиђен и новац за свако дете до 16 година, за мајке, те да је до сада за помоћ од 10.000 динара пријављено 935.000 од укупно 1.190.000 деце.
Идеја је да помогнемо мајкама, родитељима, деци. Пријава траје до 20. септембра а након тога ћемо помоћ исплатити, поручио је потпредседник Владе, који се осврнуо на још једну важну ставку ребаланса – капиталне инвестиције, ка којима ће бити усмерено 7,2 одсто БДП-а.
Не стајемо са развојним пројектима. Од Дунавске магистрале, ЕКСПО-а, београдског метроа, школа, болница, све радимо што је неопходно како би се квалитет живота подигао и да бисмо одржали економски раст, навео је он.
Мали је поручио да се за пензионерску картицу, која доноси бројне попусте, до сада пријавило 786.000 пензионера, те позвао друштвено одговорне компаније да наставе да се придружују овом пројекту.
Потпредседник Владе је, осврнувши се и на минималну зараду, рекао да ће предлог Владе бити да наредно повећање износи 17,8 одсто, што би, процентуално, био највећи раст минималне зараде до сада.
То би било више од 400 евра, односно 47.154 динара. За ову годину смо повећали минималну зараду за 14,3 одсто, а у просеку инфлација ће износити 12,5 одсто. И за следећу годину узимамо у обзир степен раста БДП-а, продуктивност и запосленост, чиме долазимо до новог износа, указао је Мали.
Он је истакао да у последњих десет година у Србији има пола милиона запослених више, те да у овом тренутку наша земља има 2.308.000 запослених који плаћају порезе и доприносе у односу на некадашњих 1.800.000.
Пре десет година минимална зарада је износила приближно 15.700 динара и имали смо 25,9 одсто незапослених, односно сваки четврти је био незапослен. Сада нам даље расте минимална зарада, али се трудимо да стимулишемо оне из сиве зоне да пређу у белу зону, рекао је Мали.
Потпредседник Владе је поручио да у овим тешким условима није једноставно водити економску политику, те да Србија одржава и јавни дуг на 50,8 одсто удела у БДП-у.