АТЛАС је највећи експеримент детектора честица опште намене на Великом хадронском сударачу, акцелератору честица у ЦЕРН-у у Швајцарској. У овом експерименту тренутно активно учествују две институције из Србије, и то Институт за физику и Машински факултет Универзитета у Београду.
Фабрика „14. октобар” из Крушевца учествовала је у изградњи и заштити на детектору АТЛАС колаборације у ЦЕРН-у, као и на изградњи челичних точкова и носеће конструкције, које су и данас у употреби.
Беговић је истакла да су током посете ЦЕРН-у сишли на 80 метара испод земље како би се упознали са инфраструктуром експеримента АТЛАС, где су окупљени највећи научници из области физике и сродних области, укључујући и физичаре из Србије.
Она је рекла да захваљујући изграђеној инфраструктури, односно тунелу који се протеже 27 километара у круг, ови научници имају прилику да убрзавају основне честице, попут протона, до скоро брзине светлости, као и да сударају ове честице.
Према њеним речима, оваквим експериментима они добијају заиста мноштво података, који доприносе нашем знању о настанку универзума, али и о честицама од којих је састављена читава жива и нежива природа.
Делегација се сусрела са инжењерима ЦЕРН-овог сектора за акцелератор и технологију, од којих су имали прилику да чују о Великом сударачу хадрона (LHC) у згради на површини, а онда и да обиђу LHC тунел.
Велики хадронски сударач је највећи и најснажнији акцелератор честица на свету. Изграђен је са циљем да пружи одговоре на нека од најфундаменталнијих питања из области физике, као и да приближи најтемељније законе природе људским схватањима.
Овај суперсударач је смештен у кружном тунелу обима 27 километара, на дубини од 175 метара испод француско-швајцарске границе, у близини Женеве.
Делегација Србије је присуствовала и званичној церемонији отварања „Научне капије“ (Cern Science Gateway), где се министарка упознала са генералном директорком ЦЕРН-а Фабиолом Ђаноти.
Беговић је указала на то да је статистика Србије, када је реч о проценту присуства девојака на факултетима, односно међу докторима наука, добра, нагласивши да је ова статистика за нашу земљу боља од глобалног просека, па чак и од европског.
Присутнима су се на инаугурацији обратили и архитекта који је дизанирао објекат „Научне капије” Ренцо Пиано, председник компаније „Stellantis” и главни донатор пројекта „Научна капија” Џон Елкан, председник Савета ЦЕРН-а Елијезер Рабиновици и председник Швајцарске Конфедерације Ален Берсет.
Научна капија је установа за образовање и информисање, која ће кроз импресивне изложбе и практичне образовне активности омогућити посетиоцима да се укључе у открића, науку и технологије ЦЕРН-а.
Инспирисана је техничким зградама и подземним тунелима ЦЕРН-а. Састоји се од пет различитих простора: простора за изложбе, практичне лабораторије, велике сале, продавнице и ресторана, а сви су повезани мостом на висини од шест метара и простиру се на више од 2.000 квадратних метара.
Српска делегација састала се и са научницима који управљају Компактним мионским соленоидом (CMS). У питању је један од два велика детектора физике честица опште намене, изграђена на Великом хадронском сударачу.
Овом приликом, научници су делегацију упознали са подацима који настају приликом реализације експеримената и чувају се у дата центрима широм света.
CMS тиму су представљени капацитети Државног дата центра у Крагујевцу, као потенцијалне локације за складиштење и обраду података који настају сударом протона, а све како би Србија постала део глобалне мреже за складиштење научних информација, наводи се у саопштењу Министарства науке, технолошког развоја и иновација.