Вујовић је у Палати Србија изразила задовољство тиме што је Београд домаћин овог значајног скупа, који је организован у партнерству са Програмом Уједињених нација за животну средину (УНЕП) и Секретаријатом Карпатске конвенције, и то у години у којој се обележава 20-годишњица постојања Карпатске конвенције.
Вујовић је истакла да штап који је преузела, заједно са председавањем Карпатској конвенцији, подсећа на то да је некада природа коришћена на одржив начин, као и на обавезу да мислимо дугорочно о заштити природних вредности.
Према њеним речима, то је могуће уколико свако у својој земљи, али и сви заједно у Карпатском региону, кроз рад спајамо традиционалне вредности и примену иновативних решења заснованих на природи.
Карпатска конвенција и њени протоколи представљају добар механизам за очување природних ресурса и одрживи развој целокупног региона. Србија ће сада имати још важнију улогу, јер преузимањем председавања, преузимамо и већу одговорност за реализацију циљева Карпатске конвенције, подвукла је министарка.
Она је поручила да ће Србија наставити да подржава регионалну сарадњу, али и глобалне иницијативе и међународне уговоре, попут УН Конвенције о биолошкој разноврсности и Рамсарске конвенције.
Министарка је навела да су досадашњи примери добре сарадње међународно признати локалитети, које је препознао и Унеско – резервати биосфере „Голија–Студеница” и „Горње Подунавље”, Геопарк „Ђердап” и Прекогранични резерват биосфере „Мура–Драва–Дунав”.
Према њеним речима, за бољу заштиту природе Карпата неопходни су чвршћи зелени мостови сарадње на новим пројектима, који воде ка одрживој будућности.
Карпатска конвенција, којој је главни циљ да се обезбеди одрживо коришћење природних ресурса, окупља седам земаља Карпатског региона – Пољску, Чешку, Словачку, Мађарску, Румунију, Украјину и Србију.