Први потпредседник Владе Републике Србије и министар спољних послова Ивица Дачић одржао је данас брифинг за амбасадоре акредитоване у Републици Србији поводом кандидатуре наше земље за Извршни савет Унеска за период од 2023. до 2027. године.
Први потпредседник Владе Републике Србије и министар спољних послова Ивица Дачић одржао је данас брифинг за амбасадоре акредитоване у Републици Србији поводом кандидатуре наше земље за Извршни савет Унеска за период од 2023. до 2027. године.
Сајт Владе преноси у целини обраћање првог потпредседника Владе:
„Екселенције,
Уважени гости,
Најпре бих вам пожелео добродошлицу у име Министарства спољних послова и у лично име. Изузетно ми је драго да сте се одазвали позиву да присуствујете промоцији наше кандидатуре за место у Извршном савету Унеска, у мандату 2023-2027. година, на изборима који ће се одржати 15. и 17. новембра у Паризу, током 42. заседања Генералне конференције.
Као мала европска земља која је привржена поштовању фундаменталних принципа у међународним односима, заснованих на међународном праву и Повељи Уједињених нација, Србија се залаже за јачање мултилатерализма као основе за наше даље активности и деловање у ширим међународним оквирима.
У том оквиру, видимо и нашу кандидатуру за Извршни савет Унеска, организације са мандатом да кроз међудржавну сарадњу и дијалог у области образовања, науке и културе допринесе трајној изградњи мира. Несумњиво је улога Унеска данас још значајнија и још видљивија него у протеклом периоду.
Са задовољством могу да истакнем да су ово биле и основе којима смо се руководили током нашег председавања Извршном савету, које ће се ускоро окончати.
У изузетно тешким глобалним околностима Србија је, као председавајући Извршног савета, настојала да ефикасно и прагматично допринесе компромисном решавању свих питања у Унеску у циљу јачања улоге ове организације.
Полазећи од ових кључних основа нашег деловања, дозволите ми да у кратким цртама изнесем неке од приоритета на којима ће се заснивати наше активности у Извршном савету, уколико будемо изабрани. При томе, и ову кандидатуру треба сагледати у оквиру наших свеукупних стратешких спољнополитичких приоритета, заснованих на нашој европској оријентацији.
1. Србија у континуитету и свестраним ангажовањем подржава Унесков „Приоритет Африка” у складу са Агендом 2030, Агендом Афричке уније 2063 и потребама и приоритетима самих афричких земаља. Република Србија је један од сребрних донатора Афричког фонда за светску баштину и оснивача Групе пријатеља Африке у Унеску. Србија, сада већ традиционално, спроводи програм Владе „Свет у Србији”, којим се годишње стипендира око две стотине студената из земаља у развоју, бележи изузетне резултате и демонстрира наше трајно опредељење да негујемо и развијамо сарадњу за земљама Африке.
2. Спремни смо да, са земљама у развоју, поделимо изузетна искуства и достигнућа која је Србија забележила у протеклом периоду, на пример у области креативних индустрија, где је од 2014. године забележен раст од 60 одсто, а за само две године (2019–2021) скок БДП од шест одсто, креирање 155.138 нових радних места за младе 25–45 година, од чега је 45 одсто високообразованог кадра, а 49 одсто чине запослене жене. У сарадњи са партнерима наша искуства у области креативне економије и вештачке интелигенције могу допринети да Унеско поново постане развојни центар и место окупљања и размене идеја, што за земље у развоју представља шансу од посебног значаја.
3. За нас је образовање стуб и покретач одрживог развоја и Агенде 2030 – Циља одрживог развоја 4 (SDG 4), те сматрамо да је Унеско са правом добио водећу улогу у његовом спровођењу. Укупни допринос Србије, где је основно и средње образовање бесплатно, као и високо образовање за талентоване и студенте лоше материјалне ситуације, огледа се и у укључивању миграната и интерно расељених лица у остваривању једног од основних права – права на образовање.
Националним мањинама је омогућено учење на матерњем језику. Са посебном пажњом образовни систем Србије брине о маргиналним групама ромске националности, ради се на смањивању броја дечака који напуштају школу, а посебно девојчица Ромкиња, чиме се придружујемо државама чланицама које у континуитету реализују инклузивне програме у образовању.
4. Република Србија наставља да предузима кораке у складу са Стратегијом за родну равноправност од 2021. до 2030. године. Усвојили смо 2021. године Закон о родној равноправности, који je усаглaшен са правним тековинама ЕУ, што је у складу са свим међународним обавезама. На локалном нивоу стремимо успостављању механизама у циљу ефикасне имплементације принципа и препорука за родну равноправност. Спремни смо да поделимо наша искуства на Унесковим форумима посвећеним овом питању.
5. Култура је моћ која се у Унеску прелама преко поштовања нормативних инструмената културних конвенција и програма који ту моћ на прави начин сублимирају. Република Србија је изузетно посвећена и наставиће да се залаже за поштовање и примену конвенција, од којих су међу државама чланицама најпопуларније Конвенција о заштити нематеријалног културног наслеђа и Конвенција о заштити светске културне и природне баштине.
6. Србија препознаје нематеријално културно наслеђе као важан фактор у одржавању културне разноликости у условима растуће глобализације и за нас је разумевање нематеријалног културног наслеђа различитих заједница средство за успостављање дијалога међу културама којим се подстиче узајамно поштовање других начина живота, које ћемо додатно промовисати.
Србија ће и у наредном периоду активно учествовати у раду Регионалног центра за очување нематеријалног културног наслеђа Југоисточне Европе под покровитељством Унеска са седиштем у Софији и Мреже стручњака за нематеријално културно наслеђе Југоисточне Европе под покровитељством Унеска. До сада смо два пута били домаћини састанака мреже експерата ЈИЕ (у мају 2011. и у јуну 2023).
7. Један од наших приоритетних задатака, као и већине држава чланица, јесте подизање свести о све већој угрожености светског наслеђа услед различитих фактора као што су климатске промене, оружани сукоби и често одсуство примене адекватних мера које препоручује Конвенција о заштити светског културног и природног наслеђа.
Поштовани,
Република Србија ће наставити своје активности и редовно учешће у припреми и промоцији међудржавних номинација које, у складу са основним циљевима организације поспешују и утврђују међународну и регионалну сарадњу у области заштите природног и културног наслеђа на нашим просторима.
Дозволите ми да вас подсетим на неке од примера:
- На Унесковој листи Памћење света уписана је документација која далеко превазилази национални значај блага попут Мирослављевог јеванђеља и Теслине заоставштине, као и историјски документи који су обележили судбоносне моменте не само за Србију, већ и за читав свет.
- Српска слава, певање уз гусле, злакуска грнчарија, коло и друштвене праксе у изради националног пића од шљиве – чувене шљивовице препознатљиви су и признати као нематеријално наслеђе изузетних својстава не само у Унеску, већ много шире. Постају српски бренд, одраз су различитих видова културних активности, пружају неупитан допринос развоју наше земље и привлаче посетиоце из целог света.
- Средњовековни надгробни споменици Стећци, заједничка регионална номинација на Листи светске баштине Унеска окупила је стручњаке из БиХ, Хрватске, Црне Горе и Србије, а пенталатерални резерват биосфере Мура–Драва–Дунав, који се простире у пет држава нашег региона, због својих изузетних својстава и пространства назван је Европским Амазоном. Овакве номинације Унеска у којима је Србија један од кључних учесника дају немерљив допринос регионалној сарадњи, стабилности у региону и чврстом опредељењу за мир на њеном путу ка ЕУ.
- Посебно смо поносни на чињеницу да је српски манастир Сопоћани један од првих уписа на Листу светске баштине Унеска, што је било давне 1979. године.
Даме и господо,
Као што вам је већ познато, Србија је изузетно богата разноврсним културним наслеђем које обухвата период од праисторије до културних целина савременог доба.
Врхунац српског средњовековног уметничког израза на најрепрезентативнији начин је представљен у четири српска манастира на Косову и Метохији уписаних на Листу светске баштине: Дечани, Грачаница, Пећка патријаршија и Богородица Љевишка.
Културно историјско наслеђе на Косову и Метохији, где се налази 1.300 светиња, чини стуб нашег националног, културног и духовног идентитета.
Нажалост, то наслеђе не само да је константно изложено покушајима преименовања и ревизије непобитних историјских чињеница, него је већ дужи низ година физички угрожено. Са жаљењем констатујем да се ови споменици налазе и на Листи Унеска у опасности због константних напада, претњи и ризика са којима су наш народ и наша заоставштина на Косову и Метохији у континуитету суочени.
Међународне снаге са задатком да чувају српску културну баштину распоређене су само на појединим културним добрима. Верујем да су вам детаљно познате трагичне чињенице када је реч о нашој културној баштини на Косову и Метохији и перманентна угроженост њене заштите.
Екселенције, драги пријатељи,
Дозволите ми да вам на крају искрено захвалим на досадашњој свеобухватној сарадњи и подршци коју имамо са свим вашим земљама, чланицама Унеска.
Очекујемо наставак заједничких активности у складу са потребама савременог доба. Зато нам је од изузетне важности ваша подршка и позивам вас да заједно погледамо кратку филмску презентацију.
Добијање ваше подршке нашој кандидатури видимо и као реафирмацију принципа разумевања, поштовања културне разноликости и посвећеног изналажења решења у складу са уставом Унеска и тежњом ка остварењу циљева организације који могу значајно допринети промоцији мира и толеранције. Уверавам вас да смо спремни да дамо такав допринос.
Хвала!”, истакао је Дачић.
Аутор фотографија: Дијана Вукомановић/МСП