Министарка рударства и енергетике у Влади Републике Србије Дубравка Ђедовић Хандановић изјавила је данас да преображај енергетског сектора у процесу енергетске транзиције није могућ без снажне улоге научне и истраживачке делатности.
Министарка рударства и енергетике у Влади Републике Србије Дубравка Ђедовић Хандановић изјавила је данас да преображај енергетског сектора у процесу енергетске транзиције није могућ без снажне улоге научне и истраживачке делатности.
Ђедовић Хандановић је, на панел дискусији "Улога науке и иновација у одрживој пољопривреди, животној средини и енергији" одржаној у оквиру Међународне конференције "Будућност биотехнологије", нагласила да управо иновације омогућавају лакшу доступност и примену алтернативних технологија и кретање ка „зеленој" енергетици у већој мери.
Она је оценила да је код иновативних економија најважнији ресурс знање и да је неопходно више пажње и ресурса дугорочно усмеравати у област научно-истраживачког рада, водећи рачуна, између осталог, о адекватној заступљености жена, и додала да је потребно и подстицати сарадњу између енергетских предузећа и универзитета.
Министарка је изразила уверење, да уз овакав приступ, можемо очекивати да ће и у Србији резултат бити низ иновација у домену производње чисте енергије, усвајања напредних технологија које доприносе енергетској транзицији, енергетској ефикасности и развоју паметних мрежа.
Без обзира на конкретна технолошка решења на која се будемо одлучивали у будућности, наша стратешка потреба и интерес је да нашу енергетску будућност обликујемо сопственим стручним капацитетима, истакла је Ђедовић Хандановић.
Према њеним речима, у току је завршна фаза припреме нове стратегије развоја енергетике до 2040. са пројекцијама до 2050. и Интегрисаног националног енергетског и климатског плана до 2030. са визијом до 2050. године којима ће се одредити правци и брзина енергетске транзиције у Србији.
Министарка је указала на то да су енергетска безбедност, декарбонизација и економска конкурентност енергетског сектора основни принципи енергетске политике, која треба да обезбеди сигурно и приступачно снабдевање енергијом, уз прогресивно смањење негативног утицаја на животну средину.
Сви желимо да видимо више електричних аутомобила, нове велике дата центре, као и многе друге иновације, али истовремено морамо да имамо одговор на питања одакле ће доћи енергија која ће их напајати, као и да размишљамо о свеокупном утицају на животну средину, рекла је она.
Ђедовић Хандановић је истакла да остваривање стратешких циљева у енергетском сектору подразумева огромне инвестиције од приближно 15 милијарди евра у наредних десетак година.
Према њеним речима, за то су потребни и системски приступ планирању и спровођењу пројеката, као и снажна подршка међународних партнера и приступ фондовима Европске уније намењеним енергетској транзицији.
Остваривање развојне визије, такође, захтева одлучност, знање и вољу да се уђе у дубоке структурне реформе, трансформацију јавног сектора, промену схватања и навика становништва, као и праксе у нашој привреди, закључила је министарка.