Гојковић је истакла да је данашње потписивање само први корак на пољу сарадње двају министарстава у циљу увођења културе у наш образовни систем и објаснила да је Завод за проучавање културног развитка у последњих десетак година извршио бројна истраживања у основним и средњим школама на тему културне партиципације младих - ученика и тинејџера, као и о томе колико су учитељи, наставници и професори заинтересовани за такав облик практичне наставе.
Потпредседница Владе је указала на то да, према истраживању, највећу предност имају библиотеке, док је ученицима највећа непознаница рад архива.
Завод за заштиту споменика културе, како републички тако и покрајински, имају пред собом велики изазов, а то је недостатак кадрова јер су млади људи све мање заинтересовани за обављање заштите споменика културе, рестаурацију и слична занимања, навела је потпредседница Владе.
Она је напоменула да је та тема покренута и у оквиру платформе “Отворени Балкан”, са другим министрима културе, тако да је ово само први корак да се на то обрати пажња и да заједнички урадимо одређене дигиталне форме, јер морамо бити свесни да се млади људи данас највише информишу преко алата и помагала који подразумевају дигиталне платформе, на којима им треба нудити и садржаје из културе.
Гојковић је рекла да истраживања могу да помогну примени добре праксе европских земаља и најавила да ће предложити да на следећем Сајму образовања буде организована промоција републичких установа културе, како би се са њима заинтересовани ученици и упознали.
Разговараћу и дати задатак свим републичким установама културе да предложе одређене програме за све узрасте ученика, од првог основне до почетка студија. Након што те установе предложе конкретне програме, видећемо са министарком просвете да ли су адекватни и шта би од њих образовни систем могао да прихвати као обавезујући, додала је Гојковић.
Потпредседница Владе је напоменула да Министарство културе увелико ради на оснивању музеја за децу - установе културе коју Србија нема.
Узор нам је једна европска држава која има најпосећеније музеје у Европи, али је у њој дечји музеј по броју посетилаца на првом месту. Веома је интерактиван, добро је постављен и за развијање креативности младих људи како би се заинтересовали и за неке друге садржаје. Можда је копча у њиховој највећој посећености управо у томе што у тој држави све школе обавезно морају барем једанпут годишње да посете овај музеј, закључила је Гојковић.
Ђукић Дејановић је оценила да потписивањем акта званично почиње сарадња која је започета када су обе министарке у Влади препознале филигранску нит која спаја културу и образовање у једну целину и подсетила на то да нам је свима познато колико дигитални начини и модерне технологије могу допринети брзом ширењу информација.
Министарка просвете је нагласила да се Дигитални водич и апликација везана за историјске, уметничке и вредности које припадају нашој традицији већ налази у садржајима програма учења основних и средњих школа и да представља само један од планираних начина комуникације.
Она је подсетила и на то да Влада негује мултисекторски приступ одговорима на изазове овог времена и да је министарство које води надлежно, између осталог, и за безбедност деце у образовним установама.
Деца која буду окупљена око садржаја које нуди овај Протокол сигурно ће ширити доброту и емпатију и сигурно ће имати много више разумевања и неговаће достојанство као једно од сопствених вредности. Због тога је, заправо, у васпитању будућих генерација потписивање овог Протокола не само форма, него можда суштински више знања о ономе што припада нама и нашој прошлости, што јесте наша вредност и потребна је сваком човеку, закључила је Ђукић Дејановић.
Заједничке активности Министарства културе и Министарства просвете на пројекту „Дигитални мултимедијални културни водичи“ допринеће ефикасном увођењу нових образовних сервиса из области културе као подршке процесу наставе и учења, као и подизања квалитета образовања.