У саопштењу се наводи да је резолуција припремљена уз консултације са организацијом ,,Пиштаљка” и UNCAC коалицијом, као и уз допринос Канцеларије за дроге и криминал Уједињених нација (UNODC).
Србија је у предлогу овог документа навела да је у државама уговорницама Конвенције неопходно да буду донети прописи о заштити узбуњивача, који ће обезбедити адекватну заштиту од одмазде или другог неправичног третмана лицима која откривају одређене информације везане за незаконито понашање.
Указано је на то да право на узбуњивање представља људско право, које штити слободу говора и од значаја је за јачање владавине права и развој држава уговорница Конвенције.
Усвајањем Резолуције о заштити узбуњивача на конференцији у Атланти препозната је и потврђена најбоља пракса коју Србија има у заштити узбуњивача, која ће путем усвојене резолуције подстаћи стварање успешних система заштите узбуњивача и у 190 држава уговорница Конвенције.
Нацрт резолуције је на првим неформалним консултацијама, одржаним у новембру 2023. године у Бечу, представила министарка правде Маја Поповић, а преговоре о Резолуцији водили су помоћник министра правде Владимир Винш и оснивачи организације „Пиштаљка” Владимир Радомировић и Драгана Матовић.
Делегацију Србије на конференцији у Атланти предводила је државна секретарка Министарства правде Бојана Шћепановић.
Резолуцији о заштити узбуњивача Републике Србије придружила се Палестина, а коспонзори Резолуције су Норвешка, Русија, Европска унија, Саудијска Арабија, Тајланд, Мароко, Бразил, Мексико, Хондурас, Костарика, Намибија, Венецуела, Перу, Кувајт, Буркина Фасо, Либан и Колумбија.