Закон утврђује да је председник Републике орган извршне власти који, према уставном одређењу, изражава државно јединство Републике Србије.
Положај и надлежности председника Републике уређени су Уставом, као и законима о одбрани, војсци, спољним пословима, Уставном суду, одликовањима и другим.
Законом је прецизирано да Влада обезбеђује услове за рад председника, као и потребна средства, на предлог председника.
Избори за председника се уређују посебним законом, с тим што је у Закону наведено да се председник бира непосредно.
Мандат председника траје пет година и тече даном полагања заклетве у парламенту, а нико не може више од два пута да буде биран на ту функцију, без обзира на то колико су трајали први и други мандат.
Разрешење председника Републике у парламенту може да предложи најмање једна трећина посланика ако сматра да је председник повредио Устав, а поступак за разрешење покреће се већином гласова свих народних посланика.
Председника и чланове његове породице обезбеђују полиција, Војска Србије и други органи у складу са потребама, а постоји могућност да се обезбеђују и друга лица, што прописује Влада.
У Закону је наведено да председнику не може да престане мандат док траје ратно или ванредно стање и три месеца по истеку тих стања.
Председника Републике у случају спречености замењује председник Народне скупштине, али најдуже три месеца.
Законом о избору председника Републике утврђено је да изборе за председника Републике расписује председник Скупштине, који истовремено утврђује дан за гласање и почетак рокова за спровођење изборних радњи.
Овај закон прецизира да од дана расписивања избора до дана гласања, који мора да буде нерадни дан, не може да протекне мање од 30 нити више од 60 дана.
Председник Републике бира се на пет година, на основу општег и једнаког изборног права, на слободним и непосредним изборима, тајним и личним гласањем, а право да бира и да буде биран на ту функцију има сваки пунолетан и пословно способан држављанин Србије који има пребивалиште у нашој земљи.
Предвиђено је да се избори за председника расписују 90 дана пре истека мандата председника Републике, тако да се одрже у наредних 60 дана од дана расписивања избора.
У случају ванредног или ратног стања, избори се расписују најкасније три месеца од дана када престане ратно стање, а морају да одржати у року од три месеца од дана престанка мандата председнику Републике.
Кандидата за председника Републике може да предлаже политичка странка која је регистрована у Србији, коалиција политичких странака и група грађана.
Да би неко био кандидован, мора да га подржи најмање 10.000 бирача својим потписима овереним у суду, а предлог кандидата подноси се Републичкој изборној комисији најкасније 20 дана пре дана избора.
Комисија је дужна да утврди листу кандидата најкасније 15 дана пре дана избора, а редни број кандидата на листи утврђује се жребом.
Кандидатура може да буде повучена до дана утврђивања листе кандидата за избор, а до тада и кандидат може да одустане од кандидатуре.
Комисија објављује коначне резултате избора у року од 96 сати од затварања бирачких места.
За председника је изабран онај кандидат који је добио већину гласова бирача који су гласали, а ако ниједан кандидат не добије већину гласова, гласање се понавља у року од 15 дана од дана првог гласања.
На поновљеном гласању учествују два кандидата која су добила највећи број гласова, односно више њих ако деле прво или друго место.
За председника је изабран кандидат који је добио највећи број гласова, а ако прво место деле два или више кандидата гласање се понавља.
Посланици су затим започели нову седницу парламента на чијем су дневном реду закони о војсци, о одбрани, о спољним пословима и о службама безбедности. Претходно је те предлоге
прихватио Одбор Скупштине Србије за одбрану и безбедност и предложио Скупштини да их усвоји.