Аутор:
Фонет
Изменама Закона о Влади Србије предвиђено је да Влада има четири потпредседника, од којих ће тројица бити и министри, док ће један бити без портфеља.
Предвиђено је да први потпредседник буде и заменик председника Владе, са свим овлашћењима премијера, а да премијер има одлучујући глас приликом нерешеног изјашњавања.
Од укупно 157 присутних посланика за ово законско решење гласало је 129, док је против било 28 посланика.
Закон прецизира да председник Владе одређује једног потпредседника за првог потпредседника – заменика председника Владе за време његове одсутности или спречености.
Заменик ће имати сва овлашћења председника Владе, изузев предлагања избора или разрешења чланова Владе.
Први потпредседник Владе, односно заменик премијера, имаће надлежност да помаже премијеру у вођењу и усмеравању Владе, старању о јединственом политичком деловању Владе и усклађивању рада њених чланова.
У образложењу ове измене наводи се да је она потребна због прецизирања постојећих одредби у случају одсутности или спречености председника Владе.
Друга новина предвиђа да се, уколико Влада има паран број чланова, одлука Владе доноси ако за њу гласа најмање половина свих њених чланова, али под условом да је за одлуку гласао премијер.
Предлагачи наводе да је ова новина уведена како би се отклонила могућа блокада рада Владе приликом одлучивања у случају да Влада има паран број чланова.
Закон ступа на снагу са даном објављивања у “Службеном гласнику”.
Будућа Влада Србије имаће 24 министарства, предвиђено је Законом о министарствима, који су посланици усвојили већином гласова.
За овај закон гласало је 128 посланика, један је био је против, док остали нису присуствовали гласању.
Према том закону, предвиђено је формирање новог Министарства за људска и мањинска права и Министарства за Национални инвестициони план (НИП).
Влада ће, као и до сада, имати министарства спољних послова, одбране, унутрашњих послова, финансија, правде, пољопривреде, шумарства и водопривреде, економије и регионалног развоја, рударства и енергетике, за инфраструктуру, за државну управу и локалну самоуправу, као и за Косово и Метохију.
У новој Влади предвиђени су и ресори трговине и услуга, просвете, омладине и спорта, здравља, културе, вера, дијаспоре и ресори за науку и технолошки развој, а Министарство за телекомуникације обухватаће и област информационог друштва.
Задржава се и Министарство рада и социјалне политике, а Министарство животне средине проширује просторним планирањем.
Министарство за људска и мањинска права обављаће послове који се односе на општа питања положаја припадника националних мањина, вођење регистра националних савета, избор националних савета, заступање Србије пред Европским судом за људска права, остваривање мањинских права и веза националних мањина са матичним државама.
У образложењу се наводи да је за изразито мултинационалну и мултиконфесионалну државу, каква је Србија, неопходно постојање посебног Министарства за људска и мањинска права.
Министарство за Национални инвестициони план (НИП) обављаће послове који се односе на развој НИП-а, стратешко планирање, иницирање спровођења пројеката, расписивање позива за одабир пројеката, као и пројектовање буџета за пројекте НИП-а.
Законом су предвиђене измене у делокругу рада појединих ресора, тако да ће Министарство животне средине обухватити и просторно планирање, урбанизам, грађевинарство, комуналну инфраструктуру, грађевинско земљиште, подземне воде и геолошка истраживања.
Предлагачи наводе да је неопходно посебно министарство које би обављало послове у области животне средине и просторног планирања ради адекватног координисања, спровођења и надзора над великим пројектима који су у току и који се очекују.
Министарство инфраструктуре бавиће се пословима који се односе на уређење саобраћајног система железнички, друмски, водени и ваздушни саобраћај, изградњом саобраћајне инфраструктуре, унутрашњим и међународним превозом, као и мерама за подстицање развоја саобраћаја.
Закон ступа на снагу са даном објављивања у "Службеном гласнику".