Хомен је, образлажући
сет поменутих закона на седници Одбора за правосуђе Скупштине Србије, истакао да ће њиховим усвајањем правосуђе бити уређено на потпуно нов начин.
Он је навео да суђења у Србији трају и 15 година, да је у последњих пет и по година застарело 4.700 предмета, као и да се против појединих судија воде кривични поступци, при чему такво стање указује на то да у српском правосуђу постоји системски проблем.
Државни секретар је рекао да је правосуђу у Србији неопходна свеобухватна реформа и као проблеме навео корупцију, непознавање прописа и неспремност на адекватно поступање.
Хомен је објаснио да је основна идеја реформе правосуђа у томе да поступак у првом степену не би требало да траје дуже од годину дана, а у другом од шест месеци до годину дана, изузев у тешким случајевима.
Према његовим речима, предложеним решењима уводи се потпуно нова мрежа правосудних органа, па ће тако у Србији бити формирани врховни касациони суд, који ће одлучивати по ванредним правним лековима, апелациони судови, који ће одлучивати у другом степену по жалбама, као и управни суд.
Окружни судови постаће виши судови, а општински основни, при чему формирање нових судова изискује и општи избор судија, објаснио је он и додао да Устав и Уставни закон гарантују сталност судијске функције, али и предвиђају избор судија за нове судове.
Државни секретар је, када је реч о најавама Друштва судија Србије да ће поводом решења о општем избору упутити иницијативу Уставном суду, навео да је то решење у складу са Уставом и да нема ништа против да о том питању чује и мишљење Уставног суда.
Хомен је нагласио да ће општи избор судија бити у надлежности Високог савета судства, новог тела у чијем ће саставу бити 11 чланова, од чега седам судија, чиме се, како је оценио, у потпуности минимализује било каква могућност политичког утицаја на избор носиоца судијске функције.
Он је такође истакао да ће у надлежности тог тела бити и одлука о потребном броју судија за нове судове, и прецизирао да ће у Србији бити формирана 34 основна суда.
Према његовим речима, на местима постојећих судова биће формиране судске јединце, тако да грађани неће морати да путују како би дошли до правде, већ ће судије и тужиоци из основних судова путовати на суђења.
Циљ таквог система је да се у малим местима разбије спрега између малог броја судија, адвоката и локалних тајкуна, због чега грађани нису у могућности да имају адекватан приступ правди, објаснио је државни секретар.
Хомен је указао на то да ће на тај начин бити омогућена и равномерна расподела предмета међу судијама, и додао да ће се одабир судија који ће поступати по предмету обављати компјутерским путем.
Он је, када је реч о положају тужиоца, рекао да предложена законска решења предвиђају да нижи тужилац има право приговора на обавезно упутство вишег тужиоца уколико сматра да је оно незаконито и неосновано.
Истовремено, државни секретар је истакао да су ови закони прошли експертизу Савета Европе и Венецијанске комисије, од којих имају пуну подршку.
Хомен је прецизирао да је за потпуну реформу правосуђа неопходно да парламент, поред закона о одузимању имовинске користи стечене кривичним делима и о одговорности правних лица за кривична дела и сета правосудних закона, у децембру усвоји и сет измена кривичних закона, а на пролеће сет закона који уређују парницу.
На седници Одбора за правосуђе није био обезбеђен кворум, па чланови нису могли одлучивати о тачкама дневног реда, а наредна седница заказана је за сутра у 9 часова.