Ружић је, на првој Годишњој конференцији о образовању, на којој су представљени и први резултати успостављања Јединственог информационог система просвете (ЈИСП), истакао да ће та знања и вештине младима омогућити да одрасту у одговорне људе, који ће бити у стању да остваре своје амбиције и буду корисни чланови друштва.
Министар је подсетио на то да је свеобухватна реформа планова и програма у разредима основне школе започета 2017. године, и то увођењем нових обавезних предмета, а завршена је закључно са школском 2021/2022. годином у пуном обиму.
Она је, пре свега, донела нови педагошки концепт програма оријентисаних на процес учења и исходе, односно на функционална знања која показују шта ће ученик бити у стању да учини, предузме, изведе и обави, захваљујући знањима, ставовима и вештинама које је градио и развијао током учења конкретног наставног предмета, објаснио је он.
Према његовим речима, још једна одлика образовног система Србије јесу и разноликост и разноврсност, које се највише уочавају у средњем образовању, где је већ на нивоу гимназијског образовања доступан велики број различитих смерова.
Он је указао на то да се поред, традиционалних општих, друштвених и математичких смерова, у нашим гимназијама реализује и билингвална настава на српском и још пет страних језика, додавши да су ту и специјализоване гимназије и одељења за ученике надарене и заинтересоване за осам области - од математике, биологије, хемије, језика до ИТ-а.
Ружић је напоменуо да је од пре две године уведен и програм интернационалне матуре, које реализују три гимназије у Србији, објаснивши да је он специфичан по томе јер се изводи на енглеском језику и омогућава нашој деци да заврше програм чију матуру признају најпрестижнији светски универзитети.
Наши ученици, у све три поменуте гимназије, полагали су матурски испит ове године са својим вршњацима из других земаља, предочио је министар и нагласио да су сви положили и остварили резултате изнад светског просека.
Он је истакао да средње стручно образовање нуди 200 образовних профила за различита подручја рада, а посебна вредност тог дела образовног система јесте дуално образовање, које обезбеђује ефикаснији одговор система образовања на потребе привреде и тржишта рада.
Министар је, говорећи о доступности образовања и инклузији деце из осетљивих група, предочио да резултати мера и активности из претходних година показују да се повећава обухват деце до три године програмима предшколског васпитања и образовања, који је у 2020/2021. години, први пут у последњих 10 година, био већи од 30 одсто.
Према његовим речима, део ових мера за већи обухват деце су и велика инфраструктурна улагања у изградњу вртића, која ће обезбедити додатних 11.000 места у предшколским установама.
Ружић је навео податак да су завршена четири вртића у Дољевцу, Житорађи, Сремској Митровици и Владичином Хану, да су радови у току на осам вртића – у Крушевцу на две локације, Лозници, Мерошини, Тутину, Прокупљу, Шиду и Смедереву, док ће за 11 вртића бити расписан тендер.
Он је нагласио да се континуирано повећава број ученика који остварују право на индивидуални образовни план и похађају типичне школе, додавши да је за ову децу обезбеђена системска подршка у виду личних пратилаца и педагошких асистената.
Министар је указао на то да данас више од 1.800 деце са сметњама у развоју и инвалидитетом користи подршку личних пратилаца, као и да је у школама ангажовано 260 педагошких асистената.
Према његовим речима, учињени су значајни помаци у подршци образовању деце ромске националности кроз обезбеђене стипендије, афирмативне мере уписа у средње школе и унапређену подршку ученицима приликом преласка из основног у средње образовање и менторску помоћ.
Још једна вредност нашег система, од предшколског до високог образовања, како је нагласио, jесте школовање на осам језика националних мањина.
Министар је предочио да је, без обзира на аутономију које има високо образовање, важна синергија државе и универзитета, како би заједно унапређивали систем, очували квалитет образовања и учинили га доступним сваком грађанину.
Због тог стратешког опредељења предстоје значајна улагања у инфраструктуру у високом образовању. Неки факултети, попут Факултета музичке уметности, Географског и Факултета безбедности, имаће први пут своје зграде, навео је он и додао да је планирано проширење капацитета студентских центара у Београду и Нишу за додатних 1.400 места.
Ружић је нагласио и да је задатак државе да препозна глобалне токове, утврди стратешке правце развоја, осмисли мере и законска решења у циљу оснаживања образовног система, људских ресурса и административних оквира.
Током конференције, директорка Канцеларије за дуално образовање и национални оквир квалификација Габријела Грујић представила је резултате и план развоја дуалног образовања.